Lahden kristillisen koulun
Lukuvuosiopas 2022-2023

Rehtorin terveiset
Tervetuloa kouluun ja siunattua lukuvuoden alkua! Lukuvuoden teemana on arvokkuus. Avaan vähän mitä tarkoittaa, että olemme arvokkaita.
Ihmisellä on itseisarvo, joka ei ole yhteydessä hänen kyvykkyyteensä eikä suorituksiinsa. Raamattu kuvaa tämän mm. seuraavalla tavalla: “Sinä olet luonut minut sisintäni myöten, äitini kohdussa olet minut punonut. Minä olen ihme, suuri ihme, ja kiitän sinua siitä.” Ps.139:13-14 Yhdeksi johtamisperiaatteekseni on vakiintunut se, että osoitamme oppilaan arvon opettelemalla tuntemaan jokaisen koulun oppilaan nimeltä. 

Puhumme ja opetamme oppilaita puhumaan toisistaan - ja itsestäänkin - arvostavalla tavalla. Syventävässä uskonnossa pyrimme tutustumaan Jeesuksen opetukseen tärkeimmästä käskystä: rakasta Jumalaa sekä lähimmäistäsi, niinkuin itseäsi. Lähimmäisen rakastaminen on haastavaa, mikäli meillä on kovin särkynyt käsitys itsestämme.

Pyrimme tuomaan erilaisia näkökulmia itsekunkin arvokkuuteen esim. minä-vihkon avulla. Sen avulla pohditaan eri oppiaineissa sekä päivänavauksissa millaisia olemme. Lisäksi tarkastelemme ja rakennamme luonnetta (character). Tavoitteellinen luonteen vahvistaminen on pahasti aliarvioitua. Luonne rakentuu vuosien aikana tekemiemme valintojen perusteella. Tässä muutama sitaatti, jotka tuovat näkökulmia luonteeseen:
-	Parempi köyhyys ja rehellinen elämä kuin rikkaus ja vaellus väärillä teillä. (Sananl.28:6)
-	Oikealuonteiset toimivat oikein vaikkei kukaan muu toimisi. Todellinen luonne paljastuu paineen alla. Vain kuollut kala kulkee virran mukana.
-	Nöyräksi tekevä virhe on parempi kuin onnistuminen, mikäli se tekee ylimieliseksi.
-	Herra ei katso kuten ihminen. Ihminen katsoo ulkokuorta, mutta Herra näkee sydämeen. (1.Sam.16:7)

Onnistumisten ja erinomaisuuden esiinnostaminen ei ole ristiriidassa ihmisen itseisarvon painottamisen kanssa. Kukaan ei ole saanut kykyjään täysin hiotuiksi ilman sinnikästä vaivannäköä. Vähällä harjoittelulla Usain Bolt olisi luultavasti alittanut 11 sekunnin rajan sadan metrin juoksussa. Minä en pääsisi millään keinolla sellaiseen juoksunopeuteen. Mutta oli kivempi katsoa hänen juoksevan 100m matka 9,58 sekunnissa äärimmilleen harjoitelleena. Paavali sanoi “minä riennän kohti päämäärää, voittopalkintoa, johon Jumala on minut taivaallisella kutsumisella kutsunut Kristuksessa Jeesuksessa. (Fil. 3:14). Paavali ei tyytynyt vain vaeltelemaan sinnepäin, vaan laittoi kaiken peliin eikä katunut päätöstään myöhemmin. 

Arvokkuus ei ole vain yksilöasia, vaan myös kouluyhteisöllä on arvonsa ja siksi pyrimme eri tavoin edistämään yhteisöllisyyttä. Tämä sisältää kunkin luokan ryhmäyttämisen, mutta tavoittelemme laajempaa me-henkeä. Kristillisten koulujen välinen oppilaskuntien yhteistyö sekä kristillisten koulujen salibandyturnaus muistuttavat, että muissakin kaupungeissa kristillistä kasvatusta pidetään tavoittelemisen arvoisena vielä 2000-luvulla.

Toivotan jokaiselle siunattua lukuvuotta!

Terveisin Aleksi Rinne

Henkilökunta ja yhteystiedot

Lukuvuoden 2022-2023 työ- ja loma-ajat
Perusopetus
- lukuvuoden aloitus ke 10.8.2022
- syysloma vk 43 (24.-30.10.2022)
- joulujuhla lauantaina 17.12.2022 
- joululoma 22.12.2022 – 8.1.2023 
- talviloma vk 9 (27.2.-5.3.2023)
- perjantai 19.5.2023 vapaapäivä
- lukuvuosi päättyy 3.6.2023

- Uusintakuulustelupäivät 15.6.2023 ja 27.7.2023

 Tapahtumat lukuvuoden aikana
- Lukuvuoden ensimmäiset päivät: 
Koulu alkaa ke 10.8.2022  klo 9.00 ja päättyy alakoulussa klo 12.25 ja yläkoulussa 13.30. Ensimmäinen koulupäivä on luokanvalvojan päivä, 11.8. alkaa lukujärjestyksen mukaisesti. 
- pe 12.8.2022 yläkoulun 7., 8. ja 9. lk Naumissa 
- ma 22.8.2022 koulukuvaus
- ke 7.9.2022 klo 9.30 koulujumalanpalvelus Joutjärven kirkolla 
- to 8.9.2022 klo 18 vanhempainilta
- ke 14.9.2022 1-luokkalaisilla seurakunnan järjestämä retkipäivä Upilaan
- 13.-14.9.2022 Espoo Kristillisten yläkoulujen oppilaskunta (+oppilasvastuunkantajien) päivät, RiseUp! 
- viikko 44 ja 45 yläkoulun työelämään tutustuminen (TET)
- ma 31.10.2022 7. lk, 
- 31.10.-9.11.2022 8. lk
- 31.10.- 4.11.2022 9. lk
- pe 4.11.2022 pyhäinpäivän hartaus
- 23.-25.11.2022 kristillisten koulujen sählyturnaus 
- ma 5.12.2022 itsenäisyyspäivän vietto 
- la 17.12.2022 klo 9.00 joulujuhla
- ke 21.12.2022 koulupäivä päättyy oppilailla klo 12.25
- 16.-18.1.2023 arviointikeskustelut
- oppilaiden koulupäivät päättyvät viimeistään klo 13:30 
- Taitaja-kisat yläkoululaisille
- ke 22.2.2023 klo 18. vanhempainilta  
- pe 24.3.2023 klo 12.15-13.15 Taidetestaajat 8.lk, Malva-näyttely 
- viikolla 14 pääsiäisen vietto
- ti 18.4.2023 klo 12-14.30 Taidetestaajat 8.lk, Teatteri/Lahti 
- ke 3.5.2023 klo 8.15-9.55 uusien oppilaiden kouluun tutustumisen päivä 
- 1.6. ja 2.6.2023 päättyvät oppilailla klo 12.25, paitsi 8. ja 9. luokka
- la 3.6.2023 klo 9 kevätjuhla 
- 5.-16.6.2023 kesän alun kerho, ilmoittautuminen helmikuun alussa

- Leirikoulut, luokkaretkipäivät ym. ilmoitetaan ryhmäkohtaisesti
- Koulu ottaa vastaan eri oppilaitosten opiskelijoita harjoittelijoiksi, mm. Lahden Kansanopistosta, Dilasta ja koulutuskeskus Salpauksesta.
- Säännölliset vierailut eri seurakunnista päivänavauksien ja oppituntien yhteydessä
- Osallistuminen lähiseurakuntien koululaistapahtumiin mahdollisuuksien mukaan.
- Opetusryhmien vierailut yrityksissä, järjestöissä ja kulttuuri- ja luontokohteissa (mm. 6. lk vierailu Yrityskylässä)
- Valvotuksi välituntialueeksi on nimetty koulun piha-alueen lisäksi kaupungin hiekkakenttä ja kentän ja koulun välinen metsäalue.
Koulupäivän kulku
Aamupäivähoito: klo 7.30-8.15
Luokat 1-5 klo	Luokat 6-9 klo	
1. 8.15-9.00	8.15-9.00	
2. 9.05-10.55 
(sis. aamunavauksen)	 9.05-10.55 
(sis. aamunavauksen)	
3. 10.25-11.10	10.25-11.10	
4. 11.40-12.25	11.15-12.00	
5. 12.45-13.30	12.45-13.30	
6. 13.35-14.20	13.35-14.20	
7. 14.30-15.15	14.30-15.15	

Iltapäivähoito klo 12.30-16.30.
Ruokailu
Ennen ruokailua on mahdollisuus siunata ruoka. Luokkien 1-5 ruokailu on porrastaen klo 10.45-11.15, luokkien 6-9 klo 12.00-12.45. Vanhempaintoimikunta tarjoaa ruokailun jälkeen xylitol-pastillin. Erikoisruokavalioista ilmoitetaan keittiölle. 

Iltapäivällä oppilaat voivat syödä kotoa tuomansa terveellisen välipalan opettajien ohjeiden mukaisesti. 
Aamu- ja iltapäivätoiminta
Iltapäivähoito on järjestetty klo 12.30-16.30, samoin aamupäivähoito klo 7.30 alkaen siihen ilmoittautuneille. Tarvittaessa järjestetään mahdollisuus syödä aamupala päiväkodin yhteydessä 40e/kk maksua vastaan. Iltapäivähoito järjestetään 1.-2.-luokkalaiselle tai vanhemmalle erityisen tuen päätöksen saaneelle Lahden kaupungin aamu- ja iltapäivätoiminnan kautta. Jos ryhmässä on tilaa, iltapäivähoitoon voivat osallistua myös muut kolmasluokkalaiset tai sitä vanhemmat oppilaat. Hinnasto on sama kuin kaupungin kouluissa ja perustuu syntyvien kulujen kattamiseen.
	 	 	
Kolmasluokkalaiselle tai vanhemmalle iltapäivähoitoa haetaan koulun omalla hakemuksella. Jos oppilas osallistuu hoitoon 11 päivänä tai useampana kuukauden aikana, maksuna peritään täysi maksu, 100 euroa kuukaudessa. Jos oppilas osallistuu hoitoon enintään 10 päivänä kuukauden aikana, maksuna peritään puolet maksusta, 50 euroa kuukaudessa. Kerhon ylläpitäjä voi irtisanoa oppilaan iltapäivähoidosta, mikäli kolmen kuukauden maksut ovat maksamatta. Elokuussa peritään vain puolet maksusta. Maksuun sisältyy välipala ja vakuutus tapaturman varalta. Maksu peritään koko irtisanomiskuukauden ajalta.
Koulunkäynnin välineet ja varusteet
Oppikirjat jaetaan opintojen alussa ja monivuotiset kirjat palautetaan sen päätyttyä. Oppikirjat ovat koulun omaisuutta. Pyydämme pitämään ne siisteinä ja hyväkuntoisina, jotta niitä voidaan käyttää uudelleen. Kirjat on numeroitu oppilaskohtaisesti ja huoltajat korvaavat kirjan, mikäli kirja katoaa tai menee käyttökelvottomaksi. Osa huoltajista tahtoo hankkia itselleen muistoksi ykkösluokan aapisen. Se on mahdollista halutessanne ja pitäisin kohtuullisena korvauksena ⅔ listahinnasta.

Oppilaille jaetaan syksyllä kynä ja kumi sekä ikäluokittain muitakin koulutarvikkeita. Huoltajat hankkivat muut tarvittavat välineet opettajan ohjeiden mukaan.  Tarvittavat liikuntavälineet ovat sisä- ja ulkoliikuntaan soveltuvat vaatteet sekä luistimet ja sukset. Varmistathan ajoissa, että välineet eivät ole esim. jääneet pieniksi.

Huolehdimme koulussa kulkemisen turvallisuudesta sekä siisteydestä viemällä säännöllisesti naulakoihin jätetyt vaatteet ja liikuntavälineet kierrätyskeskukseen. Naulakoissa ei säilytetä mitään, mahdollistamme talviliikuntavälineiden säilytyksen niille sovitussa varastossa koulussa talviliikuntakauden ajan. 

Kristillisyyden näkyminen koulussa
Valtioneuvosto on perusopetuslain (628/1998) 7 §:n nojalla myöntänyt Lahden kristillisen kou-
lun kannatusyhdistykselle luvan opetuksen järjestämiseen esiopetuksessa ja vuosiluokilla 1 – 9.
Opetuksen ja siihen liittyvän toiminnan tulee perustua kristilliseen elämänkatsomukseen. Lasta ei saa perusopetuslain 6 §:n 3 momentin mukaan osoittaa yhdistyksen järjestämään opetukseen ilman huoltajan suostumusta. Sitoudumme seuraaviin koulutyön yhteisiin arvoihin ja päämääriin:

Opetuksen kokonaisvaltaisuus
●	Kristilliset arvot (painotuksinamme kunnioitus, luotettavuus, kiitollisuus ja rohkeus) ja Raamatun ihmiskuva ovat mukana kaikessa kasvatus- ja opetustyössä. Emme kuitenkaan sitouta oppilaita uskoon, mihinkään tiettyyn opilliseen näkökulmaan tai esim. velvoita yhtymään rukoukseen.
●	Oppilaan kasvua tuetaan sekä sielun, ruumiin että hengen alueilla kohti tasapainoista aikuisuutta.
●	Oppilaan katsomustietoisuuden kehittymistä tuetaan ja häntä autetaan muodostamaan luova suhde lähimmäistensä ja ympäristönsä kanssa. Katsomuskulmista lähtevä tarkastelu on itsenäistä ja kriittistä ajattelua tukevaa, ei mi­hin­kään tiettyyn katsomukseen si­touttavaa.
●	Juhliimme sisältyy hengellistä sisältöä, kuten Jeesuksen syntymä, kuolema ja ylösnousemus sekä hengellisiä lauluja.
●	Osallistumme koulujumalanpalveluksiin, järjestämme hengellisiä päivänavauksia ja tarjoamme mahdollisuuden siunata ruoka.

1.	Kodin ja koulun yhteistyö
●	Koulun toiminta pyrkii tukemaan vanhempia heidän kasvatusvastuussaan. 
●	Vanhemmilla on mahdollisuus olla aktiivisesti mukana koulutyön arviointi- ja kehittämistyössä.

Yhteiskristillisyys
●	Kristillisessä koulussa vaalitaan kristittyjen yhteyttä ja tehdään yhteistyötä eri seurakuntien kanssa, jotka hyväksyvät Apostolisen uskontunnustuksen. Koulun tulkinta kristillisyydestä kun­nioittaa erilaisia kristillisiä näkemyksiä edustamatta minkään tietyn tunnustuskunnan opillista näkemys­tä tai tapakulttuuria.
●	Koulun toiminnassa vaalitaan suvaitsevaa ja arvostavaa asennetta eri seurakuntia ja niiden erityispiirteitä kohtaan. 
●	Kristillisessä koulussa korostetaan kodin ja kotiseurakunnan roolia hengellisessä kasvatuksessa ja kristillisissä oppikysymyksissä.

Kristilliseen maailmankatsomukseen perustuen uskonnossa on valtakunnallisen tuntijaon ylittävä määrä vuosiviikkotunteja.
Tiedottaminen
Oppilaiden koteihin tiedotetaan koulun toiminnasta ja yhteisistä aikatauluista tämän lukuvuosioppaan lisäksi lukuvuoden aikana rehtorin lähettämillä tiedotteilla. Tiedotteet lähetetään Wilman kautta sähköisesti.

Koulun nettisivuilta löytyy tietoa koulun toiminnasta osoitteesta www.krkoulu.com

Koronavirukseen liittyvät ajantasaiset suositukset löytyvät täältä: https://paijat-sote.fi/koronavirus/alueelliset-suositukset/ Koulu ei tiedota niistä erikseen.

Luokanopettajat/-valvojat sekä muut opettajat pitävät koteihin yhteyttä pääsääntöisesti Wilman kautta tai puhelimitse. Emme vastaa sosiaalisen median kautta tehtyihin yhteydenottoihin.  
Koulussa pidetään yhteisiä vanhempainiltoja kaksi kertaa lukuvuodessa, kerran syksyllä ja kerran keväällä (katso “Lukuvuoden tapahtumia”). Tarvittaessa luokanopettaja/-valvoja voi pitää myös luokkakohtaisia vanhempainiltoja.

Kaikilla luokkatasoilla on vähintään yksi vanhempaintapaaminen lukuvuoden aikana. Luokanopettaja / -valvoja sopii tapaamisista huoltajien kanssa. Huoltajat tai opettajat voivat muulloinkin toivoa yhteistä tapaamista oppilaan koulunkäyntiin liittyvistä asioista. 
Vanhempaintoiminta
- Vanhempaintoimikunnan puheenjohtaja Tiina Aulio tiina_aulio@yahoo.com
Vanhempaintoimikunnassa keskustellaan oppilaiden koulunkäyntiin ja hyvinvointiin liittyvistä asioista, osallistutaan koulun tapahtumiin sekä suunnitellaan sekä toteutetaan varainkeruuta. Varoilla vanhempaintoimikunta tukee oppilaiden viihtyvyyttä koulussa esim. välinehankintoja tekemällä ja luokkaretkien kustannuksiin osallistumalla. Kaikki huoltajat ovat tervetulleita mukaan toimintaan.
- Vanhempien, isovanhempien ja muiden vapaaehtoisten osallistumiseen on tarvetta mm.
- kiinteistöön liittyvissä asioissa (kantamiset, kiinnittämiset, kuljettamiset ym.)
- valvomaan luokkaretkiä ja muita tapahtumia
- luokkakohtaiset mummit ja vaarit ovat tervetulleita esim. luetuttamaan pienimpiä oppilaita
- muuhun erityisosaamiseen tilanteen mukaan (eri ammatteihin ja harrastuksiin liittyviä taitoja)
 	
Oppilashuolto
Koulumme oppilashuoltoon osallistuu koko henkilökunta, mutta erityisesti erityisopettaja, terveydenhoitaja, koulupsykologi ja kuraattori. Kuraattori- ja psykologipalvelujen järjestäjänä on Lahden kaupunki. Oppilashuoltoryhmä kokoontuu tarpeen mukaan. 
Kolmiportainen koulunkäynnin tuki
Koulun arjessa toteutetaan ns. kolmiportaisen tuen mallia. Siihen kuuluvat yleinen tuki, tehostettu tuki ja erityinen tuki. Jokainen luokassa opiskeleva oppilas kuuluu yleisen tuen piiriin. Yleinen tuki on tarkoitettu satunnaisiin tuen tarpeisiin ja tuella pyritään vahvistamaan perustaitojen ja - tavoitteiden saavuttamista, ennaltaehkäistä oppimisvaikeuksien muodostumista ja tukea oppimaan oppimisen taitoja. Tuen tarpeet voivat liittyä oppimiseen, käyttäytymiseen tai tunne-elämään. Yleisen tuen tukimuotoja ovat mm. opetuksen ja läksyjen eriyttäminen, tukiopetus ja tarkasti mietitty paikka luokassa. Tehostettu tuki on tarkoitettu säännöllisiin tuen tarpeisiin. Erityisen tuen tukitoimet ovat jatkuvia ja mittavia esim. yksilöllistetty oppikirja tai muu erityinen järjestely.

Jos yleisen tuen keinot eivät riitä, opettaja voi yhteistyössä erityisopettajan, oppilaan ja huoltajien kanssa laatia pedagogisen arvion. Sen perusteella opettaja / erityisopettaja tekee tehostetun tuen päätöksen. Tehostetun tuen päätöksen jälkeen laaditaan säännöllisesti päivitettävä oppimissuunnitelma yhteistyössä luokanopettajan, erityisopettajan, oppilaan ja huoltajien kanssa. Siihen kirjataan tärkeimmät tavoitteet ja keinot niiden saavuttamiseen. 

Mikäli tehostettu tuki ei riitä, siirrytään erityisen tuen piiriin. Tällöin laaditaan pedagoginen selvitys ja hankitaan tarvittavat psykologin tai lääkärin asiakirjat. Sen jälkeen rehtori tekee erityisen tuen päätöksen.

Pedagogisen selvityksen pohjalta tehdään yhdessä oppilaan, huoltajan, opettajan ja erityisopettajan kanssa HOJKS eli henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma. Siihen liittyen pidetään HOJKS-palaveri vähintään kaksi kertaa lukuvuodessa.
Kaikki oppilasta opettavat opettajat osallistuvat pedagogisten asiakirjojen laatimiseen, mutta päävastuun kantaa luokanopettaja tai –valvoja, joka huolehtii tietojen kokoamisesta tai kirjoittamisen organisoinnista.

Oppilasarviointi 
	 	 	
Oppilaan arvioinnin tulee olla monipuolista ja arvioinnilla pyritään ohjaamaan ja kannustamaan opiskelua sekä kehittämään oppilaan edellytyksiä itsearviointiin. OPS2016 toi mukanaan merkittävän muutoksen: Vain 6. luokan ja päättöarvosanan arviointi perustuu OPS:n hyvän arvosanan kriteereihin. Muu “opintojen aikainen arviointi” kohdistuu 1. oppimiseen 2. työskentelytaitoihin ja 3. käyttäytymiseen vertaamatta oppilasta luokkakavereihin.

Tärkeä huomio: 3-5lk oppilaiden osalta arviointi todistuksessa EI perustu hyvän arvosanan kriteereihin. Kyseessä on siis kaksi eri asiaa: oppilaan henkilökohtainen oppiminen, työskentelytaidot ja käytös voivat olla arvosanaltaan puhdas 10 ja samalla oppilaan osaaminen suhteessa hyvän arvosanan kriteereihin voi olla arvosanaltaan 6. 
	 	
Oppilaan edistymistä, työskentelyä ja käyttäytymistä arvioidaan suhteessa opetussuunnitelman tavoitteisiin ja kuvauksiin oppilaan hyvästä osaamisesta vuosiluokalla 6 ja päättöarvioinnissa.  
Arviointikäytännöt
Koulussa annettava arviointipalaute muodostuu suullisesta, jatkuvasta opettajan antamasta palautteesta, itsearvioinneista, kehityskeskusteluista ja todistuksista sekä muusta mahdollisesta kirjallisesta palautteesta.
	 	 	
Vuosiluokilla 1-3 oppilaan arviointi on sanallista. Oppiaineet arvioidaan asteikolla hyväksytty / hylätty, lisätietoja osaamisen vahvuuksista ja haasteista annetaan lauseilla. Suoritus on hyväksytty, jos oppilas osoittaa pyrkivänsä oppiaineen tavoitteiden saavuttamiseen, vaikka pystyy osoittamaan vain jossakin määrin yleisten arviointikriteerien edellyttämää osaamista. Oppiaineissa edistymisen lisäksi oppilaan käyttäytyminen ja työskentelytaidot arvioidaan todistuksen liitteellä.

4. vuosiluokasta alkaen käytetään numeroarviointia, jota voidaan täydentää sanallisella arviolla todistuksen kohdassa lisätietoja. Arviointitulos ilmaistaan todistusarvosanana. Siinä huomioidaan koearvosanojen lisäksi oppilaan aktiivisuus, tavoitteellisuus, vastuullisuus ja tuntityöskentely.

Numeroarvioinnin asteikko
Numeroarvostelussa käytetään asteikkoa 10 erinomainen, 9 kiitettävä, 8 hyvä, 7 tyydyttävä, 6 kohtalainen, 5 välttävä, 4 hylätty.	 	 	
Oppilaan itsearviointi
Oppilaan itsearviointi on osa oppilaan saamaa palautetta koulutyöskentelystään. Perusopetuksen yhtenä tehtävänä on kehittää oppilaan edellytyksiä itsearviointiin.

Itsearvioinnin tavoitteena on
●	oppilaan itsetuntemuksen kasvun tukeminen
●	opiskelutaitojen kehittäminen
●	osallisuuden tunteen vahvistaminen

Itsearvioinnin avulla oppilas oppii
●	tiedostamaan asetetut tavoitteet
●	tarkastelemaan ja säätelemään oppimisprosessiaan
●	asettamaan tavoitteita työskentelylleen
●	tunnistamaan omaa edistymistään
●	tiedostamaan menestymistään tukevia ja estäviä seikkoja
Opinnoissa eteneminen vuosiluokittain
Oppilas siirtyy seuraavalle vuosiluokalle, jos hän suorittaa hyväksytysti kaikki opetussuunnitelmassa määritellyt vuosiluokan oppimäärään kuuluvat eri oppiaineiden tai aineryhmien opinnot.

Oppilas voi myös siirtyä seuraavalle vuosiluokalle hylätyistä suorituksista huolimatta, jos arvioidaan, että hän kykenee selviytymään seuraavan vuosiluokan opinnoista hyväksytysti.

Oppilas voidaan jättää vuosiluokalle, jos hänen suorituksensa yhdessä tai useammassa vuosiluokan oppimäärään kuuluvassa aineessa tai aineryhmässä on hylätty. Oppilaalle varataan mahdollisuus opetukseen osallistumatta osoittaa saavuttaneensa hyväksyttävät tiedot ja taidot. Mahdollisuuksia voidaan antaa yksi tai useampia lukuvuoden aikana tai lukuvuoden koulutyön päätyttyä. Vuosiluokalle jäävän oppilaan suoritukset raukeavat.	
Arvioitavat oppiaineet
Arviointi koskee kaikkia tuntijaon mukaisesti opetettavia oppiaineita, kutakin erikseen. Poikkeuksen muodostaa oppilaanohjaus, johon osallistumisesta annetaan päättötodistukseen suoritusmerkintä. Vuosiluokilla 1−6 arvioidaan yhtenä kokonaisuutena ympäristöoppi, joka pitää sisällään biologian, maantiedon, fysiikan ja kemian. Vuosiluokilla 7−9 arvioidaan biologia, maantieto, fysiikka, kemia ja terveystieto jokainen erikseen.  
	 	 	
Työskentelyn arviointi
Työskentelyn arviointi on oppilaan oppimistaitojen arviointia. Yleiset ja oppiainekohtaiset työskentelytaidot ovat tärkeitä oppimaan oppimisen taitoja, joiden kehittymistä arvioinnilla ja sen perusteella annettavalla ohjauksella pyritään tukemaan. Työskentelyn arviointi kohdistuu oppilaan taitoon suunnitella, säädellä, toteuttaa ja arvioida omaa työtään. Arvioinnissa otetaan huomioon myös, miten vastuullisesti oppilas työskentelee ja miten hän toimii yhteistyössä toisten kanssa.

Kullakin oppiaineella on kyseiselle tieteenalalle ominaisia työskentely- ja ajattelutaitoja, joiden oppiminen on osa oppiaineen opiskelua. Työskentelyn arviointi on siten aina osa oppiaineen arviointia ja arviointi perustuu opetussuunnitelmassa eri oppiaineissa työskentelyssä asetettuihin tavoitteisiin.
Vuosiluokilla 1-3 yleisiä työskentelytaitoja arvioidaan väli- ja lukuvuositodistuksen liitteenä.

Käyttäytymisen tavoitteet ja arviointi
Oppilaan käyttäytymiselle asetetut tavoitteet toimivat käyttäytymisen arvioinnin pohjana.
Tavoitteena on, että oppilas
●	ymmärtää sääntöjen merkityksen, noudattaa koulun järjestyssääntöjä sekä ihmisten yhteiselämän yleisiä pelisääntöjä
●	kunnioittaa toisen ihmisen fyysistä ja psyykkistä koskemattomuutta
●	ottaa huomioon muut ihmiset, mikä tarkoittaa että hän
●	suvaitsee erilaisuutta,
●	noudattaa hyviä tapoja,
●	ottaa huomioon tilanteen vaatimukset käyttäytymisessään,
●	antaa työrauhan muille ja myös itselleen.
●	huolehtii yhteisestä työ- ja elinympäristöstä omalta osaltaan. 	

Käyttäytymisen arvioinnin tarkoituksena on tukea oppilaan kasvua rehelliseksi, vastuuntuntoiseksi ja toisia kunnioittavaksi niin että hän kykenee myönteiseen yhteistyöhön. Tavoitteena on myös ohjata oppilasta arvostamaan sekä omaa että toisen tekemää työtä ja vaalimaan ympäristöä. Tarkoituksena on saada oppilas itse sitoutumaan myönteiseen käyttäytymiseen.  
	 	 	
Lukuvuosiarvioinnissa vuosiluokilla 1–3 käyttäytymistä arvioidaan sanallisesti todistuksen liitteessä. Neljännestä vuosiluokasta eteenpäin käyttäytymisestä annetaan numeroarviointi. 	
Erityistä tukea tarvitsevan oppilaan arviointi
Erityisopetukseen otetun tai siirretyn oppilaan arvioinnin periaatteet määritellään henkilökohtaisessa opetuksen järjestämistä koskevassa suunnitelmassa (HOJKS).
Kiusaamisen vastaiset käytänteet
Koulussamme käytetään KIVA-mallia kiusaamisen ehkäisyyn ja selvittelyyn. Malli perustuu ennaltaehkäisevään työhön, jossa ensinnäkin tehdään selväksi mm. riitelyn ja kiusaamisen erot ja miten omalla toiminnallaan voi ehkäistä kiusaamista omassa ryhmässään. Toisekseen todettuihin kiusaamistapauksiin puututaan välittömällä selvittelyllä ja tilanteen jatkoseurannalla siihen asti, että kiusaaminen on päättynyt.

KIVA-mallin käyttämisen rinnalla koululla on oikeus käyttää kurinpidollisia toimia (jälki-istunto, kirjallinen varoitus ja määräaikainen erottaminen). Rikoksia, kuten vakavampi väkivalta, ei selvitellä kiusaamisena, vaan ne tutkii poliisi yhdessä lastensuojelun kanssa.

Kiusaamisen lopettaminen on edellytys retkiin, TET- jaksoihin, oppilasturnauksiin ym. osallistumiselle. Muuten niiden aikana oppilaalle järjestetään opetussuunnitelman mukaista opetusta koululla.
Koulun järjestyssäännöt

Suomen koululait ja asetukset sekä opetussuunnitelma antavat koulunkäynnille säännöt. Niitä tarkennetaan koulukohtaisesti päivittäisen työn sujumisen sekä viihtyvyyden ja turvallisuuden lisäämiseksi. Ohjeita noudattamalla opimme samalla kantamaan vastuuta omasta työ- ja elinympäristöstä ja toteutamme koulumme arvoja käytännössä. 

Näiden järjestyssääntöjen lisäksi kuhunkin oppiaineeseen liittyy omia opettajan kertomia ohjeistuksia ja käytäntöjä, kuten liikuntatunneilla asianmukainen pukeutuminen ja välineiden mukaan tuominen ja teknisessä työssä työturvallisuuteen liittyvät ohjeistukset. 

Seuraamukset järjestyssääntöjen rikkomisesta
Jos oppilas ei noudata koulun järjestyssääntöjä, häntä voidaan rangaista POL 36 §:n ja POA 18 §:n nojalla luokasta poistamalla, järjestämällä kasvatuskeskustelu, jälki-istunnolla, kirjallisella varoituksella tai määräaikaisella erottamisella. Hänen koulupäivänsä voidaan myös keskeyttää. Toistuva järjestyssääntöjen rikkominen estää koulua edustaviin tapahtumiin osallistumisen (esim. sählyturnaus). (Perusopetuslaki 35 §)

Koulupäivän kulku
Sekä koulun alkaessa että koulupäivän aikana oppitunneille saavutaan ajoissa. Koulun alkamista odotetaan ulkona. Pitkiä matkoja kulkevien kanssa sovitaan tarvittaessa erikseen opettajan osoittama odotuspaikka sisällä. Aamupäivähoitoon ilmoittautuneet osallistuvat aamupäivähoitajan järjestämään ohjelmaan.

Järjestyksen ylläpitäminen on kunnioitusta muiden turvallisuutta kohtaan mahdollistaen mm. esteettömän hätäpoistumisen: polkupyörät jätetään pyörätelineisiin. Vaatteet ja kengät jätetään niille varatuille paikoille. Mopot ja autot jätetään hiekkakentän parkkipaikalle. Oma ja toisten turvallisuus taataan kävelemällä sisällä.

Henkilökohtaisia koulutarvikkeita (esim. vaatteita, koulukirjoja, liikuntavälineitä) ei säilytetä koululla. Naulakot tyhjennetään säännöllisesti kirpputoreille, jotta tilat säilyvät siisteinä. Talviliikuntavälineille osoitetaan oma paikka, jossa niitä voi säilyttää talviliikuntakauden ajan. Nimeä omat varusteesi.

Koulupäivän päätyttyä oppilaat poistuvat koulun alueelta. Silloin päättyy henkilökunnan valvontavastuu, ja koulun vakuutukset kattavat ainoastaan koulupäivän aikaiset tapahtumat sekä koulumatkat - ei esim. pihapelejä koulun päätyttyä. Kyytiä odotetaan opettajan osoittamassa paikassa tai koulun pihalla. 
Välitunti
Välituntien tarjoama virkistäytymismahdollisuus otetaan vastaan kiittäen menemällä viivyttelemättä ulos säänmukaisesti pukeutuneena. Mikäli ulkona on yli -20 asteen pakkanen, rehtori voi tehdä päätöksen sisään jäämisestä.

Välituntia vietetään toisten rajoja ja jokaisen turvallisuutta kunnioittavilla tavoilla eli esim. pidättäytymällä lumipallojen ym. heittämisestä, leikkitappeluista ja kiipeilemisestä. Huoltajien ja oppilaiden kuulemisessa koskemattomuuteen liittyvät säännöt koettiin kaikkein tärkeimmiksi. Siksi seuraamme tätä erityisen tarkasti. 

Skeittaus ja vastaava edellyttää kypärää ja on sallittua sille osoitetuilla alueilla. Välitunnit vietetään piha-alueella huomioiden päiväkodin toiminta. Hiekkakenttä ja metsikkö ovat käytössä aamupäivän pitkällä välitunnilla. 

Oppilaat voivat välitunnilla käyttää koulun välituntivälineitä, jotka saa varastosta pyytämällä välituntia valvovalta opettajalta. Koulun ja oppilaiden omaisuutta kunnioitetaan huolehtimalla välineet takaisin omille paikoilleen välitunnin päättyessä ja käyttämällä pelivälineitä niille varatuilla alueilla. Huoltajat korvaavat särkyneen omaisuuden tahallisesti aiheutetun vahingon kärsineelle tai turmeltunut omaisuus korjataan koulupäivän päätteeksi.

Ruokailu
Ruokailutilanteissa noudatetaan hyviä tapoja. Muita ruokailijoita arvostetaan jonottamalla rauhallisesti, huolehtimalla siisteydestä ja ruokaa kunnioittavalla käytöksellä. Ruoasta kiitetään ruokailua edeltävällä ruokarukouksella ja maistamalla rohkeasti kaikkia tarjottavia ruokia. Lounaalla syödään ainoastaan kouluruokaa. Ruoan poisheittämistä välttämällä edistetään kestävää kehitystä.

Iltapäivisin oppilaat voivat syödä kotoa tuodun terveellisen välipalan. 

Oppilaan poissaolot
Poissaolojen ja myöhästymisten selvittäminen on merkki luotettavuudesta ja luo turvallisuutta koulupäivään. Huoltajien ja oppilaiden kuulemiskierroksella poissaoloihin ja myöhästymisiin liittyvät säännöt olivat tärkeimpiä.

Äkilliset poissaolot ja myöhästymiset ilmoitetaan Wilmassa tai tekstiviestillä, ja huoltaja selvittää jokaisen poissaolon. Tiedossa olevien poissaolojen ilmoittaminen ajoissa mahdollistaa tilattavan ruoan määrän tarkemman arvioimisen ja siten hävikin vähentämisen.

Jos poissaoloon on jokin muu syy kuin sairaus, lupa anotaan etukäteen internetsivuilta löytyvällä lomakkeella poissaolon kestosta riippuen luokanvalvojalta (1-5 päivää) tai rehtorilta (yli 6-15 päivää). Mikäli lukuvuoden aikana muiden kuin sairauspoissaolojen määrä ylittää 15 päivää, poissaolot anotaan koulun johtokunnalta.

Oppilas selvittää poissaolon aikaiset tehtävät ja läksyt Wilmasta tai kysymällä ja tekee ne huolellisesti. Oppilas selvittää itse etukäteen tiedossa olevien poissaolojen aikaiset läksyt opettajien kanssa hyvissä ajoin ja suorittaa mahdolliset kokeet koulupäivän päätteeksi.

Luvattomat poissaolot selvitetään tapauskohtaisesti siten, että oppilas tekee opettajan antamat lisätehtävät kotona tai valvotusti koululla. Myös muut seuraamukset ovat mahdollisia.

Koulu on yhteydessä kotiin poissaoloista: selvitämme syitä ja mahdollisia tukitoimien tarpeita, kuten monialaisen oppilashuoltoryhmän tapaamista. Omien lomien myöntäminen on oppilaan edun vastaista, mikäli poissaoloja on yli 80 h lukuvuoden aikana.

Kotitehtävät
Huolellinen kotitehtävien tekeminen edistää oppimista. Siten läksyjen tekeminen on osoitus oppilaan rohkeudesta tehdä töitä tavoitteittensa eteen sekä luotettavuudesta hänelle uskotuissa tehtävissä. Huoltajan velvollisuus on seurata kotitehtävien tekemistä. 

Koulu tiedottaa kotiin läksyjen ja välineiden unohduksista ja ohjaa läksyjen tekoon tarvittaessa edellyttämällä oppilaan jäävän tekemään läksyt saman päivän päätteeksi. Oppilas voidaan jättää enintään kahdeksi tunniksi kerrallaan koulun jälkeen tekemään tekemättömiä läksyjä.
Muita sääntöjä
Tupakkatuotteiden ja päihteiden käyttö ja hallussapito ei ole sallittua koulun alueella, koulun tapahtumissa eikä retkillä. 
Kouluun tuodaan pääsääntöisesti vain koulunkäyntiin liittyviä välineitä.

Harkitsematon puhelimen käyttö muiden seurassa on negatiivinen sanaton viesti ja haittaa työrauhaa. Valo- ja videokuvaaminen tai muu taltiointi edellyttää jokaisen asianosaisen lupaa.

Toisten kunnioittamiseksi puhelimet ja muut laitteet pidetään äänettöminä ja poissa näkyvistä oppituntien aikana, ellei niitä käytetä opettajan ohjeistamana opiskelussa. Opettaja voi ottaa häiritsevän laitteen talteen loppupäiväksi ja voidaan sopia esim. puhelimettomasta viikosta.

Alakoulun oppilaat saavat käyttää puhelinta opettajan myöntämällä tilannekohtaisella erityisluvalla. 	
Hyvän käytöksen ABC

TERVEHTIMINEN, SISÄÄNTULO, ESITTELY
-	Päivä alkaa hyvin, kun tervehdin toisia sanomalla esim. “huomenta”.
-	Huomioin toiset pitämällä ovea auki toisille.
-	Pidän pipoa ja päähinettä päässä vain ulkona.
-	Esittelytilanteessa katson silmiin henkilöä, jolle puhun ja kerron nimeni selkeästi. Voin myös ojentaa käteni ja hymyillä. :)

KIITOS JA ANTEEKSI
-	Muistan kiittää. Kiitos on pieni sana, mutta sillä on suuri vaikutus.
-	Pyydän anteeksi, kun olen tuottanut toiselle ikävyyksiä, kipua, mielipahaa tai harmia. Pyydän anteeksi myös silloin, kun myöhästyn tai olen unohtanut jotain tärkeää.
Anteeksipyynnön jälkeinen selittely vesittää anteeksipyynnön uskottavuutta.
-	Katson henkilöä, jota kiitän tai jolta pyydän anteeksi - eli en hoida asiaa esim. tekstiviestillä.

PUHETAPA
-	Puhun rehellisesti ja myönteisellä tavalla, näin kunnioitan ja huomioin toisia.
-	Rakentava kritiikki kohdistuu tekoihin, ei henkilöön tai hänen ominaisuuksiinsa.
-	Puhun vain henkilöistä, jotka ovat paikalla ja keskityn myönteisiin asioihin. Kehun porukassa, sovittelen kahden kesken.
-	Ymmärrän, että sarkasmi ja liian ronskit vitsit koetaan harvoin hauskoina ja niiden jatkaminen kiellon jälkeen on jo kiusaamista.

PUKEUTUMINEN
-	Pukeudun kouluun siististi ja sään mukaisesti.
-	Koulupukeutumiseni vastaa sitä pukeutumistyyliä, mitä tavanomaisessa asiakaspalvelutyössä noudatetaan. Paljastavat, epäsiistit tai asiattomilla teksteillä koristellut vaatteet eivät kelpaisi työelämässäkään.
-	Pipot, huput päässä sisällä tai ruokailussa ei yleensä ole sopivaa.

RUOKAILU
-	Noudatan ruokailussa hyviä tapoja ja keskustelen hillitysti. Ymmärrän, mitkä keskusteluaiheet ovat ruokailuhetkeen sopivia.
-	Odotan vuoroa rauhallisesti ja otan ruokaa vain sen verran kuin syön. Voin tarvittaessa hakea lisää.
-	Kiitän ruuasta lähtiessäni ruokalasta. Näin arvostan palvelevaa henkilökuntaa.
-	Palautan astiat ohjeiden mukaisesti.

OPETTAJAINHUONEEN ja KOULUSIHTEERIN OVELLA
-	Koputan oveen hillityllä tavalla.
-	Tervehdin ja esittäydyn sekä esitän asiani kohteliaasti. On kohteliasta puhutella ammattinimikkeellä, kuten “onko rehtori/sihteeri tavattavissa?”

MATKOILLA
-	Bussissa, junassa ja hississä: päästä ulos tulevat ensin poistumaan, astu sitten sisään.
-	Ota muut matkustajat huomioon käytöksessäsi
-	Kohtelias luovuttaa paikan tarvittaessa.
-	Tervehdi kuljettajaa ja kiitä poistuessasi.

JUHLISSA, TEATTERISSA ja KATSOMOISSA
-	Ollaan ajoissa paikalla.
-	Huolehditaan, että kännykät ovat äänettömällä tai suljettuna.
-	Istutaan katsomossa kasvot esiintyjiin päin ja kiinnitetään huomio heihin.
-	Kiitetään esityksestä taputtamalla.
-	Tilaisuuteen sopiva pukeutuminen on huomaavaisuutta muita ihmisiä ja tilaisuuden järjestäjiä kohtaan.
-	Sinäkin esiinnyt joskus, joten ole armollinen toisten tehdessä virheitä.

PUHELINETIKETIN AAKKOSET
-	Oppitunneilla kännykkä säilytetään taskussa, repussa tai opettajan laatikossa.
-	Oppitunneilla kännykkää käytetään vain opettajan ohjeen mukaan. Kerro läheisillesi koulun päättymisajankohta, jolloin olet tavoitettavissa.
-	Jos koe suoritetaan erillisessä tilassa, puhelin ja muut mobiililaitteet luovutetaan opettajalle kokeen ajaksi.
-	Mieti missä ja miten puhut kännykkääsi. Esim. bussissa tai junassa matkustavat eivät välttämättä halua kuulla yksityisasioistasi.

NETTIETIKETIN AAKKOSET
-	Internetissä ja sosiaalisessa mediassa toimimista säätelevät sananvapauden ja yksityisyyden suoja sekä tekijänoikeus: saa sanoa, mutta sanoistaan ja teoistaan on vastuussa; toisen omaa ei saa luvatta tai maksutta omia.
-	Kerran internetiin siirrettyä voi olla mahdotonta ottaa sieltä pois.
-	Kuvaamiseen ja/tai muun tallenteen tekemiseen sekä julkaisemiseen on aina kysyttävä asianomaisen lupa. Toisen ottamia kuvia käytetään ainoastaan kuvaajan luvalla.

PULASSA, PINTEESSÄ, HÄDÄSSÄ
-	Pysy rauhallisena, kutsu tai soita apua paikalle. Yleinen hätänumero on 112.
-	Noudata tarkoin asiantuntijoiden ohjeita.
-	Auta taitosi ja voimiesi mukaan.
-	Ihmiset ovat aina ensisijalla omaisuuteen nähden.

MAALAISJÄRJEN KÄYTTÄMINEN
-	Mieti ennen kuin toimit:
1.	onko tämä oikein ja järkevää? 
2.	aiheutanko toiminnallani jotakin haittaa itselleni, muille ihmisille, omaisuudelle tai ympäristölle?
-	Jos et ole varma mitä pitäisi tehdä tai miten toimia - kysy neuvoa koulun aikuisilta!

Koulumme arvot
Luotettavuus, kunnioitus, rohkeus ja kiitollisuus.

Näihin sitoudumme ja niitä pyrimme noudattamaan joka päivä kaikissa tilanteissa.

Minä johdatan heitä, 
kun he kulkevat rukoillen.
Jer 31:9